ДЖЕРЕЛЬНА БАЗА ДОСЛІДЖЕНЬ УКРАЇНСЬКИХ НАУКОВЦІВ ПРО ТЕХНОЛОГІЇ РЕАЛІЗАЦІЇ МОВНО-ЛІТЕРАТУРНОЇ ОСВІТНЬОЇ ГАЛУЗІ У ШКОЛАХ З МОВАМИ НАВЧАННЯ НАЦМЕНШИН - РОМАНЮК, Світлана; ПРЕДИК, Аліна; КОСТАЩУК, Оксана (Acta Paedagogica Volynienses, 2026)
Актуальність теми наукової статті зумовлюється потребою якісного прогнозування певних нововведень у теорію і практику реалізації мовно-літературної освітньої галузі, яке враховувало б творчі здобутки сучасного дослідницького поля. Наголошено на потребі оновлення джерельної бази досліджень щодо напрямів і тенденцій у галузі мовно-літературної освіти. Мета наукової розвідки полягає в здійсненні системного аналізу навчально-методичних праць у контексті технологій реалізації мовно-літературної освітньої галузі, які були підготовлені науковцями Інституту педагогіки НАПН України. Актуалізовано інформацію про кілька ракурсів здійсненого наукового пошуку (змістовий, часовий і функціональний), а також про принцип системного аналізу джерельної бази ‒ предметно-хронологічний. Аналіз доступних праць, які побачили світ впродовж 2019‒2024 рр., представлено за такими змістовими профілями: збірники; методичні посібники; методичні рекомендації; монографії; бібліографічні покажчики; практичні посібники. Зроблено узагальнення про ті проблеми, навколо яких сучасні дослідники сконцентрували свій науковий пошук, а саме: мовно-літературна освіта корінних народів і національних меншин України; формування комунікативної компетентності учнів; читання в сучасному інформаційному суспільстві; формування читацької грамотності учнів; завдання для розвитку читацької грамотності здобувачів освіти; міжпредметні завдання для уроків літературного читання; формування у здобувачів освіти навичок створювати власні висловлювання; усне мовлення; продуктивне мовленнєве спілкування; методи компетентнісного навчання української мови; збагачення в учнів словникового запасу з української мови; мовленнєві жанри на уроках української мови; алгоритми подолання освітніх втрат. Зазначено, що подальші напрями наукових пошуків у вимірі технологій мовно-літературної освітньої галузі варто спрямувати на ґрунтовне дослідження персоналістичного складника означеної проблеми.